Author: 315

Національна академія внутрішніх справ

Автор роботи:
Сила Дарина Віталіївна
Факультет психології, 4 курс

Науковий керівник: Хохліна Олена Петрівна,
професор кафедри психології та педагогіки,
доктор психологічних наук, професор

Тема роботи: ОСОБЛИВОСТІ СПРЯМОВАНОСТІ ОСОБИСТОСТІ ЯК ДЕТЕРМІНАНТИ
УСПІШНОСТІ СОЦІАЛЬНО ЗНАЧУЩОЇ АКТИВНОСТІ СТУДЕНТІВ

Актуальність теми дослідження
Успішність здійснення різноманітних форм активності людини (Б. Ф. Ломов) – діяльності та спілкування – залежить від багатьох чинників: фізіологічних, соціальних, психологічних. Можливою психологічною детермінантою успішності активності суб’єкта, є спрямованість особистості. Вона є складною психологічною властивістю, яка являє собою стійку систему внутрішніх спонукань і життєвих цілей особистості. Спрямованість показує, до чого прагне людина у своєму житті і що її до цього спонукає. І саме спрямованість надає активності людини соціально значущого характеру. Проблема успішності особистості, зокрема успішності її соціально значущої активності, розглядається у працях таких вітчизняних вчених як К. О. Абульханова-Славська, В. Л. Бакштанський, Л. С. Виготський, О. І. Жданов, В. Г. Крисько, О. М. Леонтьєв, М. Є. Литвак, В. М. Панкратов, С. Л. Рубінштейн, Д. М. Узнадзе та ін. Незважаючи на наявність значної кількості досліджень з проблеми, недостатньо дослідженим на теоретичному та емпіричному рівнях залишається питання зв’язку успішності учбової діяльності та спілкування студентів зі спрямованістю їхньої особистості. Це і зумовило вибір теми наукової роботи: «Особливості спрямованості особистості як детермінанти
успішності соціально значущої активності студентів».

Мета: 1. На основі теоретичного аналізу літературних джерел з’ясувати сутність проблеми дослідження, її основних питань та ключових понять. 2. Емпірично вивчити спрямованість особистості та успішність соціально значущих форм активності студентів – учбової діяльності та спілкування. 3. З’ясувати наявність та характер зв’язку між досліджуваними явищами.

Об'єкт дослідження: процес спілкування
майбутніх психологів.

Предмет дослідження: особливості спілкування майбутніх психологів – екстравертів та
інтровертів.

Методи дослідження
Методи дослідження. Для розв’язання першого завдання використовувався аналіз психологічної літератури. Для розв’язання другого завдання використовувалися стандартизовані психологічні методики: «Діагностика спрямованості особистості» Б. Басса; «Діагностика навчальної мотивації студентів» А. О. Реана та В. А. Якуніна (модифікація Н. Бадмаєвої); «Експертна діагностика інтерактивної узгодженості в малих групах» А. С. Чернишова, С. В. Саричова; «Діагностика доброзичливості» за шкалою
Кемпбелла; «Експрес-діагностика довіри» за шкалою Розенберга; «Експертна діагностика взаємодії в малих групах» А. С. Чернишова, С. В. Саричова. Для визначення успішності учбової діяльності студентів використовувалися метод вивчення учбової документації та аналіз рейтингу. Для обробки емпіричних даних використовувалися їх якісний та кількісний аналіз.

Практичне значення результатів дослідження
Поповнено знання щодо шляхів підвищення ефективності професійної підготовки майбутніх психологів. Результати дослідження можуть використовуватися у педагогічному процесі ВНЗ. Матеріали дослідження знайшли відображення у публікаціях автора.

Основні результати дослідження
1. Результати проведеного емпіричного дослідження показали відсутність виразного домінування у студентів будь-якого виду спрямованості (особистої, ділової та суспільної). При цьому у них виявлено певне професійних, комунікативних, учбово-пізнавальних та соціальних мотивів.
2. Вивчення успішності соціально значущих форм активності студентів – учбової діяльності (учіння) та спілкування показало, що вони здійснюються переважно на високому та середньому рівнях. Зокрема виявлено, що досліджувані характеризуються такими рівнями успішності взаємодії за більшістю показників: єдності цілей спільної активності; характер відносин, що виникають між партнерами (доброзичливість), характер активності партнерів у взаємодії; однак серед членів групи панує низький рівень довіри.
3. Отримані дані свідчать про наявність зв’язку між спрямованістю особистості та рівнем успішності учбової діяльності та спілкування студентів: досліджувані з низьким рівнем успішності мають спрямованість особисту – на себе, з середнім – ділову – на справу. Серед студентів з високим рівнем успішності не виявлено домінування певного виду спрямованості.
Здобуті дані показують також наявність зв’язку між мотивацією учіння та рівнем успішності учбової діяльності та спілкування студентів: у досліджуваних з високим та середнім рівнем успішності домінують професійні, учбово-пізнавальні та комунікативні мотиви; у досліджуваних з низьким рівнем успішності провідними мотивами виявилися мотиви уникнення.

Висновки Результати дослідження доводять, що важливим засобом підвищення успішності соціально значущих форм активності студентів – учбової діяльності (учіння) та спілкування в процесі підготовки студентів до професійної діяльності є врахування у педагогічному процесі ВНЗ їхньої спрямованості (особистої, ділової, суспільної) та мотивації учбової діяльності. Адже підвищення результативності учіння та спілкування можливе на основі формування у студентів найбільш соціально зумовленої підструктури особистості – спрямованості та конкретних мотивів провідної діяльності та корекції таких властивостей, що протидіють цьому.

Література
Загальна психологія. Хрестоматія: навч. посіб. / О. В. Скрипченко та ін. Київ, 2008. 640 с.
Корольчук М. С. Психологія: схеми, опорні конспекти, методики : навч. посіб. Київ, 2010. С. 99-108.
Максименко С. Д. Загальна психологія: навч. посіб. Київ, 2010. С. 111-122.
Орбан-Лембрик Л. Е. Соціальна психологія: навч. посіб. Київ, 2005. С. 165-219.
Павелків Р. В. Загальна психологія: підручник. Київ, 2009. 576 с.
Семиченко В. А., Заслужнюк В. О. Проблема педагогічного оцінювання // Рідна школа. 2001. № 7. С.3-9.
Степанов О. М., Фіцула М. М. Основи психології і педагогіки: навч. посіб. Київ. 2012. – С. 79-88.
Степанов О. М. Психологічна енциклопедія. Київ, 2006. С. 149-388.

Всеукраїнська студентська олімпіада
“Теоретична та прикладна психологія”